אברהם די בוטון
רבי חייא[1] אברהם ברבי משה די בוטון (1545, ה'ש"ה או 1548, ה'ש"ח - 1588, ה'שמ"ח או 1593 ה'שנ"ג[2]) המכונה הלחם משנה היה רב, פוסק וראש ישיבה. מחכמי סלוניקי וממפרשי משנה תורה להרמב"ם.
לידה |
1545 או 1548 ה'ש"ה או ה'ש"ח |
---|---|
פטירה |
1588 או 1593 ה'שמ"ח או ה'שנ"ג |
מדינה |
האימפריה העות'מאנית ![]() |
מקום פעילות |
![]() |
תקופת הפעילות |
?–1588 ![]() |
תחומי עיסוק | ראש ישיבה, פוסק. |
רבותיו | רבי שמואל די מדינה (המהרשד"ם) |
תלמידיו | רבי שמואל חיון, רבי שבתאי יונה |
חיבוריו | לחם משנה, "שו"ת לחם רב" |
![]() ![]() |
חייו
עריכהרבי אברהם נולד למשה מצאצאי מגורשי ספרד. תלמידו של המהרשד"ם.[3] המפורסמים בתלמידיו הם רבי שמואל חיון ורבי שבתאי יונה.[4] מחכמי יוון במאה ה-16.
בשעת מחלתו נוסף לו השם חייא, ולפעמים היה חותם בשם זה.
נפטר בגיל 43 במגפה בשנת ה'שמ"ח (1588), ונקבר בסלוניקי. על פי האגדה, נפטר ביום שישי, ונקבר סמוך מאוד לשקיעת החמה, כאשר היה נראה כאילו כבר נכנסה השבת. כשהמלווים הצטערו על שנאלצו לחלל את השבת לצורך קבורתו, יצאה השמש והיה ברור לכולם כי השבת עדיין לא נכנסה.
צאצאיו המשיכו ברבנות בטורקיה ובארץ ישראל.[5] בניו היו רבי מאיר די בוטון, רבי יעקב ורבי אהרן.[6]
ספריו
עריכהחיבורו המפורסם ביותר הוא פירוש על ספר משנה תורה של הרמב"ם בשם לחם משנה. בפירושו זה הוא מעמיק בדברי הרמב"ם, תוך השוואת דבריו לראשונים אחרים, ולמפרשי הרמב"ם שקדמו לו: רבי יום טוב וידאל די טולוזא מחבר ה'מגיד משנה' ורבי יוסף קארו מחבר הבית יוסף וכסף משנה.
החיד"א כתב כי רבי אברהם החל לכתוב את חיבורו לפני שהתוודע לקיומו של פירוש כסף משנה על הרמב"ם, ולאחר שהתוודע לפירוש ציין גם את פירוש זה בחיבורו[7].
הפירוש 'לחם משנה' זכה לתפוצה רחבה שכן הוא הודפס ומודפס במהדורה הסטנדרטית של ספר משנה תורה.
רבי דוד קונפורטי מספר שרבו, רבי מרדכי קלעי, ייחס לעצמו חלק מכתיבת הפירוש 'לחם משנה'. לדבריו רבי מרדכי קלעי טען שהוא ורבי אברהם די בוטון כתבו את הפירוש במשותף. טענה זאת נראית חלשה במקצת שכן למעט המקור הנ"ל היא איננה מופיעה בשום מקום אחר.
חיבורו השני של רבי אברהם הוא ספר שו"ת בשם לחם רב בו כונסו את התשובות לשאלות הלכתיות שנשאל לאורך השנים[8].
נחום סוקולוב החשיב את רבי אברהם די בוטון לבעל הסגנון העברי המדויק והעשיר ביותר. כך כתב: "משהגיתי ועיינתי הרבה בספרי השאלות והתשובות של רבי אברהם די בוטון – ראיתי יתרון לבעל הלשון הזה, בעושר ניב הרצאתו, בסדר הגיונו ובעושר מילונו"[9].
קישורים חיצוניים
עריכה- אברהם בן משה די בוטון, דף שער בספרייה הלאומית
- שמואל יוסף פין, הערך "ר' אברהם בר משה די בוטין", בתוך: כנסת ישראל, ורשה תרמ"ז, עמ' 14, באתר היברובוקס
- מרדכי מרגליות (עורך כללי), "אברהם די בוטון", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמ' 23-22, באתר היברובוקס
- רבי דוד קונפורטי, קורא הדורות, עמ' מ - מא, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
- אברהם די בוטון, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
- "אברהם די בוטון", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
- שו"ת לחם רב, שנת ה'ת"כ, איזמיר, מתוך מאגר הספרים הסרוקים של הספריה הלאומית – ישראל
- רבינו אברהם ב"ר משה די בוטון וחיבוריו, מתוך ספר לחם רבם, ירושלים : זיכרון אהרן, תשע"ח.
הערות שוליים
עריכה- ^ השם חייא נוסף לו בעת מחלתו, ראו לחם רב סי' ל.
- ^ ראו דיון על שנת פטירתו בתולדות המחבר שנמצא בספר לחם רבם, ירושלים : זיכרון אהרן, תשע"ח, הזמין באוצר החכמה.
- ^ חכם שמואל די מדינה, באתר "החכם היומי"
- ^ רבי שבתי יונה, באתר www.mytzadik.com
- ^ שם הגדולים, מערכת גדולים, א, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי, אות כה.
- ^ תולדות המחבר שנמצא בספר לחם רבם, ירושלים : זיכרון אהרן, תשע"ח, הזמין באוצר החכמה.
- ^ שם הגדולים, חלק ב', מערכת ל', אות כ"ט.
- ^ לחם רב, באתר היברובוקס.
- ^ נחום סוקולוב, אירוניה, מאזנים, חשון תרצ"ה, ע' 175.
תקופת חייו של הרב אברהם די בוטון על ציר הזמן |
---|
|