ג' בחשוון
תאריך עברי
(הופנה מהדף ג' במרחשון)
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
בשנת ה'תשפ"ב אין ל' בחשוון
בשנת ה'תשפ"ד אין ל' בחשוון | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
ג' בחשוון הוא היום השלישי בחודש השני
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלישי בחודש השמיני
למניין החודשים מניסן. ג' בחשוון לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בג' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי[1], או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת[2].
חגים ומועדים
- לדעת תנא קמא במשנה, מסכת תענית, פרק א', משנה ג' (בתוספתא זו דעת רבי מאיר), שלא נפסקה להלכה, מתחילים לבקש גשם בברכת השנים של תפילת שמונה עשרה בג' מרחשוון.
אירועים
- ה'תס"א – עליית ר' יהודה החסיד לירושלים
- ה'תר"ס – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
- ה'תש"ו – כוח של הפלמ"ח פרץ ושחרר 208 מעפילים ממחנה עתלית, בו החזיקו הבריטים במעצר עולים "בלתי חוקיים"
- ה'תשמ"ד – יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים בפני הכנסת, ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
- ה'תשנ"ט – בנימין נתניהו ויאסר ערפאת חותמים על הסכם ואי
נולדו
- ה'תרנ"ב – הרב דוד קאפח, ממנהיגי חברת דור דעה ואביו של הרב יוסף קאפח (נפטר בה'תרע"ט)
- ה'תרפ"ה – הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון ושר בממשלת ישראל (נפטר בה'תש"ע)
- ה'תרצ"ד – יגאל תומרקין, צייר פסל ישראלי יליד גרמניה
- ה'ת"ש – שמעון מזרחי, יושב ראש מכבי תל אביב
- ה'תשי"ב – הרב יוסף שמחה גינזבורג, רבה של המועצה מקומית ושליח חב"ד הראשי בעומר, מורה הוראה ומחבר ספרים
- ה'תשל"א – דנה ברגר, זמרת ישראלית
- ה'תשמ"א – הילה נחשון, דוגמנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
- ה'תשמ"א – קווה שפרן, עיתונאי, איש רדיו וטלוויזיה ישראלי
נפטרו
- ה'תרי"א – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, מייסד שושלת רוז'ין ואדמו"רה הראשון. ידוע בכינויו "הרוז'ינאי" (הרוז'ינר) (נולד ב-ה'תקנ"ז)
- ה'תרכ"א – רבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב, מייסד חסידות דז'יקוב, בנו של רבי נפתלי צבי מרופשיץ (נולד ב-ה'תק"ן)
- ה'תרכ"ו – רבי יוסף זונדל מסלנט, רבו של רבי ישראל מסלנט מייסד תנועת המוסר, ומורה הוראה של העדה האשכנזית בירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ו)
- ה'תרכ"ז – רבי יהודה לייב שניאורסון (המהרי"ל מקאפוסט), אדמו"ר בקאפוסט ובנו השני של הצמח צדק מליובאוויטש (נולד בה'תקס"ט)
- ה'תר"ף – רבי יוסף יוזל הורוביץ, אחד מגדולי מפיצי תנועת המוסר, תלמיד הרב ישראל מסלנט, ומייסד ישיבת נובהרדוק (נולד ב-ה'תר"י)
- ה'ת"ש – רבי יצחק זליג מורגנשטרן מקוצק-סוקולוב, אדמו"ר משושלת קוצק, כיהן כרב וכאדמו"ר בעיר סוקלוב (נולד ב-ה'תרכ"ו)
- ה'תשע"ד – הרב עובדיה יוסף, הראשון לציון וראש מועצת חכמי התורה (נולד ב-ה'תרפ"א)